Kertészet/Madarak/Barázdabillegető
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Calling_%286711382383%29.jpg/200px-Calling_%286711382383%29.jpg)
Barázdabillegető
- (Motacilla alba, Syn: -)
- Más neve(i): -
A barázdabillegető a madarak osztályának verébalakúak rendjébe és a billegetőfélék (Motacillidae) családjába tartozó faj. Lettország nemzeti madara.
- Védett madár! - Eszmei értéke:10 000,- Ft. (2012)
- Európában, Ázsiában és Észak-Afrikában költ, télen délebbre vonul. Törzsalakja (az európai alfaj) a Kárpát-medencében rendszeres fészkelő, a Brit-szigeteken elterjedt yarrellii alfaj rendkívül ritka vendég, első bizonyított hazai előfordulását 2008. január 18-29. között Fertőújlakon regisztrálták. A vizes élőhelyeket kedveli.
- Növényi anyagokból csésze alakú fészket épít, melyet tollakkal és fűszálakkal bélel ki. Fészekalja 5–6 tojásból áll, melyen 12–13 napig kotlik. A fiókák 14–15 napig maradnak a fészekben.
- Hím és tojó hasonló, de a tojó sötét mintázata inkább szürkés. Téli tollazatuk világosabb.
- Testhossza 18 centiméter, szárny-fesztávolsága 25–30 centiméter, testtömege 17–25 gramm. Karcsú testű, kecses mozgású, élénk viselkedésű madár. Tollazata fehéren, feketén és szürkén mintázott. Háta szürke; sapkája és melle fekete; arca és hasa fehér.
- A fiatalok színei tompábbak és összefolyóbbak. Egész Európában közismert madár. Eleven lénye, szép tiszta színei, csengő hangja mindenütt felkelti az ember figyelmét. Örökösen mozog; futkos a vízparton, fel-felrebben, majd leszállva fejét biccengeti s farkát billegeti.
- Ügyes röptében bízva hangos csiviteléssel zavarja el a varjakat, ragadozó madarakat.
Élőhelye
- vizek mentén, házak táján, hidak, malmok környékén. Lakott területeken, utak mellett, réteken, szántóföldeken is előfordul. Épületek réseiben, ölfarakásban, sziklarepedésekben stb. fészkel.
- Magyarországon gyakori költő faj. Egyike a tavasz első érkezőinek. Késő ősszel vonul el; néha áttelel.
- Magyarországon védett!
Magyar Wikipédia:Barázdabillegető
Forrás: Magyar Wikipédia Barázdabillegető
Papp László Zootaxonómia. (1996).,
Peterson, Mountfort & Hollom: Európa madarai. Gondolat, Bp. (1977)