Kertészet/Tünethatározó/Kajszi monilíniás betegség
< Kertészet | Tünethatározó
- Tünethatározó Nem fertőző betegségek Baktériumos betegségek Fitoplazmás betegségek Gombabetegségek Peronoszpórafélék Fitoftorás betegségek Pythium nemzetség A vírusos betegségekről Vírusos betegségek Kártevők
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Monilinia_fructigena_a3_%282%29.jpg/200px-Monilinia_fructigena_a3_%282%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Seened_%28Monilia%29._01.jpg/200px-Seened_%28Monilia%29._01.jpg)
Kajszi monilíniás betegség
Kórokozó
- (Monilinia laxa, | Monilinia fructigena } fajok
- A kajszin két Monilinia faj fordul elő. A Monilinia laxa), virág- és hajtáspusztulást, ágrákot, valamint gyümölcsrothadást okoz.
- A (Monilinia fructigena) gyümölcsrothadást okoz.
- Hajtáspusztulására hazánkban csak az utóbbi években figyeltünk fel.
- A monilíniás virág- és hajtáspusztulás elleni védekezés a kajszi védelmének fontos része.
- A monilíniás gyümölcsrothadás viszont a sebzést kiváltó kártevő állatok, elsősorban a barackmoly (Anarsia lineatella Zell.) és a keleti gyümölcsmoly (Grapholitha molesta Busck.) elleni védekezéssel hárítható.
- Az éredő gyümölcsök rothadása ezenkívül gyümölcsrepedés és jégverés után is bekövetkezhet.
Tünetek
- - A Monilinia laxa által kiváltott tünetek a virágon, a hajtáson, a vesszőn, az ágon és a gyümölcsön figyelhetők meg.
- - A virág csésze- és sziromlevelei világosbarnák. A virágkocsány barna, elhalt.
- - A virágrészeken, elsősorban a virágkocsányon apró, szürke exogén sztrómák figyelhetők meg.
- - A termőnyársak elpusztulnak. Tövüknél mézgacseppek jelennek meg.
- - A hajtás alsó harmadában szabálytalan alakú, több ízközre kiterjedő barna folt jelentkezik.
- - Később a folt kifakul, felületét pedig apró exogén sztrómákból álló bevonat borítja.
- - A hajtás lankad, elszárad. Hajtáspusztulás akkor is bekövetkezhet, ha a hajtás a rothadó gyümölcs mellett található.
- - A vesszőn a termőnyársak tövében ovális, kissé besüppedő, sötétbarna foltok láthatók.
- - Az ágon rákos sebek alakulnak ki. Ezekben elszórtan szürke exogén sztrómák figyelhetők meg.
- - A gyümölcsön egyre nagyobbodó barna színű rothadás látható, amely végül az egész gyümölcsre kiterjed.
- - A rothadó foltokon elszórtan apró, szürke, exogén sztrómákból álló bevonat (M. laxa kórképe) vagy elszórtan 2–3 mm-es okkersárga exogén sztróma (M. fructigena kórképe) észlelhető.
Védekezés
- - A M.laxa ellen a virágfertőzés megakadályozása céljából a virágzás kezdetén és végén kell permetezni.
- - A hajtásfertőzés leküzdése érdekében sziromhullás után, a hajtásfejlődés időszakában 10 naponként legalább két alkalommal kell védekezni.
- - Védekezésre a kaptán, a prokloráz, a benomil, a tiofanát-metil, az iprodion, a procimidon, a vinklozolin vagy a triforin hatóanyagú szerek ajánlottak.
- - A gyümölcsrothadás nagymértékben csökkenthető a barackmoly (Anarsia lineatella) és a keleti gyümölcsmoly (Grapholitha molesta) elleni védekezéssel.
}