Állatok/Rovarok/Kabócák/Óriás énekeskabóca
(Kertészet/Kabócák/Óriás énekeskabóca szócikkből átirányítva)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Tibicina_haematodes_%2810.3897-BDJ.8.e54424%29_Figure_68_.jpg/200px-Tibicina_haematodes_%2810.3897-BDJ.8.e54424%29_Figure_68_.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/Tibicina_haematodes.jpg/200px-Tibicina_haematodes.jpg)
Óriás énekeskabóca
- (Tibicina haematodes, Syn: -)
- Más neve(i): -
- Az óriás énekeskabóca a fél-fedelesszárnyúak rendjében a kabócák alrendjébe sorolt énekeskabóca-félék családjában az énekeskabóca nem egyik faja.
- Európa déli részén mindenütt megtalálható — az Ibériai-félsziget kivételével: nyugaton a Francia Riviéráig jutott el. Északon Németország déli-középső részéig (Baden-Württemberg, Bajorország és Rajna-vidék-Pfalz szövetségi államokig), Morvaország déli részéig és a Kárpátok vonaláig, keleten Iránig terjedt el. Magyarországon tömegesen a Balaton-felvidéken és a Budai-hegységben fordul elő.
- Nagy termetű, zömök rovarok. Az imágók teste zárt szárnyakkal (fejcsúcstól a szárnyak végéig) 38–44 mm hosszú; a szárnyak fesztávolsága 75–85 mm. Az utolsó stádiumú lárváik levedlett bőrei (az exuviumok) 26–30 mm hosszúak. A lárvák első lábpárja az énekeskabócáknál általános módon erőteljes ásólábbá módosult.
- Alapszínük sötétbarna, a fejtetőn, az előtor háti részén és a lábakon narancssárgás, vörösesbarna mintázattal. Potrohszelvényeik hátulsó szegélyei, valamint a teljes utolsó potrohszelvény (ivarszelvény) narancssárgás–vörösbarna. A szárnyak erezete feltűnően narancssárgás-vöröses; ritkán zöld is lehet. Első pár lábuk combjainak hasi oldalán két-két nagy fogat viselnek.
- Melegkedvelő. Többnyire domb- és hegyvidéki erdőkben telepszik meg. Kedvelt tápnövényei a tűlevelűek.
- A hímek július–augusztusban énekelnek, olykor nagyobb „kórusokban”.
- Imágói csak néhány hétig élnek. Ezalatt párosodnak, a nőstények lerakják petéiket a faágak szövetének felső rétegeibe, majd elpusztulnak. A kikelő fiatal lárvák a földre hullva mintegy 40 cm mélyen a talajba ássák magukat, keresnek maguknak egy megfelelő gyökeret, és elkezdik szívogatni a növény nedvét.
- Lárvaállapotuk irodalmi adatok alapján mintegy három évig tart, de ez az adat bizonytalan és valószínűleg nagyban függ a hőmérséklettől és az elérhető álló tápláléktól. Az utolsó (negyedik?) lárvaalak kiássa magát a felszínre, és ott megbújva vedlik imágóvá.
- Nagytestű rovar lévén számos rovarevő hüllők és madár kedvelt tápláléka.
Forrás:
Magyar Wikipédia:, Óriás énekeskabóca