Jegyzetek medikusoknak/Mikrobiológia/Részletes bakteriológia/Spórás anaerobok/Gázgangraenát okozó Clostridiumok
Az anaerob baktériumok általános jellemzői
[szerkesztés]Előfordulásuk
[szerkesztés]- ezek a baktériumok egyáltalán nem tolerálják az oxigén jelenlétét, még nyomokban sem
- emiatt előfordulásuk a normál flórában az oxigenizációs viszonyoktól függ
- az aerob/anaerob arány értéke:
- a bőrön 10:1
- a szájüregben 1:10
- a bélben 1:1000
- a hüvelyben változó
- a bélben egyidejűleg 300-400 faj is izolálható
Jelentőségük
[szerkesztés]- jelentős szerepük van a K-vitamin szintézisében
- a spórás Clostridiumok általában exogén úton okoznak fertőzést
- a nem spórás anaerobok endogén infekciókat váltanak ki
- általában aerob és anaerob együttes fertőzésre kell számítani
- ilyenkor az aerob törzs tünteti el az oxigén megmaradt nyomait
- ez teszi lehetővé az anaerob törzs szaporodását
A Clostridium genus általános jellemzői
[szerkesztés]Morfológia
[szerkesztés]- G+ szerkezetű, nagyméretű pálcák
- vastagságuk 1-2 μm
- hosszuk 7-8 μm
- festődésük bizonytalan, G- is lehet
- spórát képeznek
- ezek deformáló spórák
- elhelyezkedhetnek:
- centralisan
- subterminalisan
- terminalisan
- a legtöbb fajnak peritrich csillói vannak
- kivétel a C. perfringens, ennek nincsenek csillói, de van tokja
Biológiai jelentőség
[szerkesztés]- a legtöbb faj szaprofita
- élőhelyük a talaj
- ide a trágyával jutnak
- normál flóraként előfordulnak normál flóraként:
- C. perfringens
- C. sporogenes
- a gazdaszervezet halála után elárasztják a testet
- elsődleges szerepük van a tetem bomlásában
Biokémiai jellemzők
[szerkesztés]- sok fajuk képes szaporodni csökkent oxigéntenzió mellett
- egyes fajok lassan szaporodnak normál légköri oxigénnyomáson is
- a patogén Clostridiumok általában obligát anaerobok
- biokémiailag igen aktívak:
- szacharolízis
- proteolízis
- a gázképzés is gyakori:
- szén-dioxid
- hidrogén
- kén-hidrogén
- metán
Patogenitás
[szerkesztés]- három patogenitási csoportjuk van
- a hisztotoxikus Clostridiumok kiterjedt szövetroncsolása az elsődleges patogenetikus mód
- ezek okozzák a gázgangraenát
- a neurotoxikus Clostridiumok exotoxinja közvetlenül az idegrenszerre hat
- nemrég fedezték fel a C. difficile fajt, amely enterális patogén
- a hisztotoxikus Clostridiumok kiterjedt szövetroncsolása az elsődleges patogenetikus mód
Gázgangraenát okozó Clostridiumok
[szerkesztés]C. perfringens
[szerkesztés]Morfológia
[szerkesztés]- G+, rövid, vaskos pálcika alakú
- csillója nincs
- poliszacharid tokja van
- többnyire egyesével vagy párokban van jelen
- spórái oválisak
- centrálisan helyezkednek el
- a baktérium testét kidomborítják (deformáló spóra)
Tenyésztés
[szerkesztés]- véres agaron vaskos, sima felszínű, elterülő telepeket képez
- kettős hemolitikus zóna veszi körül őket
- a közelebbiben α-, a távolabbiban β-hemolízis
- főtt húst és dextrózt tartalmazó táptalajt egyenletesen megzavarosít
- közben nagy mennyiségű, bűzös gázt képez
Biokémiai jellemzők
[szerkesztés]- obligát anaerob
- igen érzékeny az oxigén minimális jelenlétére is
- emiatt a sebészi beavatkozások radikalitása csökkenthető a beteg fokozott oxigenizálásával
Antigénszerkezet
[szerkesztés]- hőstabil tokantigénje van
- ez poliszacharid természetű anyag
- mivel az egyes szerotípusok azonosak patogenezis szempontjából, ezért ennek nincs diagnosztikus jelentősége
Patogenitás
[szerkesztés]Virulenciafaktorok
[szerkesztés]- a törzseket a termelt toxinok szerint öt csoportba soroljuk, A-E jelzéssel
- minden típus termeli az α-toxint, de az A típus a legnagyobb mennyiségben
- az α-toxin a faj fő toxinja
- ez egy lecitináz
- a lecitint foszfokolinra és digliceridre bontja
- ezáltal képes a vörös- és fehérvérsejtek membránját roncsolni
- kimutatására alkalmas a Nagler-reakció
- ebben tojássárgáját tartalmazó táptalajon a telepek körül opálos zóna alakul ki
- ez a hatás α-antitoxint tartalmazó szérummal gátolható
- egyéb toxinok hatása:
- hemolizáló
- nekrotizáló
- enterotoxikus
- egyéb enzimjellegű virulenciafaktorok:
- kollagenáz
- hialuronidáz
- DNáz
Okozott betegség
[szerkesztés]- a gázgangraena fő okozója
- kialakulásának lehetőségei:
- leggyakrabban exogén fertőzés, spórákkal szennyezett földből kerül a sebbe
- ennek különösen nagy a veszélye kiterjedt, roncsoló sérülés esetén
- elvétve perforáló appendicitis vagy bélruptura által endogén infekcióként is kialakulhat
- septicus abortus során is kialakulhat
- leggyakrabban exogén fertőzés, spórákkal szennyezett földből kerül a sebbe
- inkubációs ideje 1-3 nap
- a roncsolt szövetek anoxiás állapota kedvez a C. perfringens szaporodásának
- a szövetek elhalnak, oedema és gáz képződik
- ezt a nagy mennyiségben termelődő toxinok és enzimek okozzák
- jellemző tünet a szövetek krepitációja
- a folyamat gyorsan terjed
Diagnózis
[szerkesztés]Közvetlen vizsgálat
[szerkesztés]- a necroticus anyag Gram-festett kenetében felismerhető a kórokozó
- Gram-pozitív vaskos pálcák vannak jelen
- vegyes fertőzés is előfordul
Tenyésztés
[szerkesztés]- anaerob körülmények között történik
- a telepek jellegzetesen kettős hemolitikus zónával vannak körülvéve
- az azonosítást segíti:
- a Nagler-reakció pozitív
- biokémiai próbák (pl. gáztermelés)
Terápia
[szerkesztés]- elsődleges a sebészi kezelés:
- devitalizált szövetek eltávolítása
- a seb nyitott kezelése
- emellett nagy dózisú antibiotikum-kezelés elengedhetetlen
- a penicillin használható, a törzsek érzékenyek
- az esetleges Enterobacterium és más G+ coccusok együttes fertőzésére gondolva érdemes alkalmazni egyidejűleg:
Epidemiológia, prevenció
[szerkesztés]- a spóra nagy számban lehet jelen a normál székletflórában és a bőrön
- ezek gyakran ellenállnak a szokásos műtét előtti dezinficiálásnak
- a tervezett műtét helyén ezért főleg idős betegeknél több napig kell dezinficiálni a tervezett területet
- egyes törzsek képesek ételmérgezést okozni
- a nem kellően hőkezelt, magas proteintartalmú ételben a baktériumok átvészelhetik a gyomorsav hatását
- a bélben spórázni kezdenek, ekkor keletkezik az enterotoxin
- ez típusos tüneteket okoz, az étel fogyasztása után 8-12 órával
- a kórkép magától gyógyul, terápia nem szükséges
- az új-guineai benszülötteknél a C típus β-toxinja okoz nekrotizáló enteritist
C. septicum
[szerkesztés]Morfológia
[szerkesztés]- G+ pálca
- rövidebb és keskenyebb, mint a C. perfringens sejtjei
- vékony, hosszú, filamentosus alakok is megfigyelhetők
- idős tenyészetben G- festődés is előfordul
- a spóra centralis vagy subcentralis
- nagymértékben deformál
- peritrich csillós
- kevésbé oxigénérzékeny, mint a C. perfringens
- telepei:
- szabálytalanok, áttetszőek
- rajzásra hajlamosak
Patogenitás
[szerkesztés]- α-toxinja egy exotoxin
- nekrotizáló és hemolitikus hatása van
Nem derül ki a könyvből, hogy ez azonos-e a C. perfringens α-toxinjával.
- ez a faj is gázgangraenát okoz
- jóval ritkábban, mint a C. perfringens
- a széklet normál flórájának tagja
- felléphet C. septicum-bacteraemia is
- ez akkor jellemző, ha a bélfal epitheliumát malignus infiltráció károsítja
- izolálása hemokultúrából így malignus bélfolyamat gyanúját kelti
Toxinok
[szerkesztés]Okozott betegségek
[szerkesztés]C. novyi
[szerkesztés]Morfológia és biokémiai jellemzők
[szerkesztés]- hasonlít a C. perfringensre
- a pálcák nagyobbak és kevésbé egyformák
- szigorúan anaerob
- a vegetatív alakok nagyon oxigénérzékenyek
- peritrich csillós
- négy típusa van, A-D jelzéssel
- ezel közül csak az A típus fordul elő gázgangraenában
Patogenitás
[szerkesztés]- az általa okozott gázgangraenában kifejezett a toxaemia
- toxinjai: α, β, γ, ε
- ezek hatásai:
- hemolitikus
- nekrotizáló
- foszfolipáz- és lipáz-aktivitás