Jegyzetek medikusoknak/Mikrobiológia/Részletes bakteriológia/G- coccobacillusok/Brucella, Bordetella, Campylobacter genusok, H. pylori
Brucella genus
[szerkesztés]Fajok
[szerkesztés]- B. melitensis
- B. abortus
- B. suis
- ezeket az új ajánlás szerint egy fajnak kell tekinteni B. melitensis néven
- az általuk okozott betegségek zoonózisok
- tipikusan foglalkozási betegségként
Morfológia
[szerkesztés]- G- coccobacillusok vagy rövid pálcák
- nem motilisak
Tenyésztés
[szerkesztés]- aerobok
- az első tenyésztéskor 5-10% CO2-ot igényelnek
- táptalaj:
- vér
- natív savó és glükózt tartalmazó táptalaj
- több napos inkubálás után sima, átlátszó, csillogó telepek képződnek
Antigénszerkezet
[szerkesztés]- jellemző az M és az A antigén
- az egyes speciesekben változó mennyiségben vannak jelen
- közösek a fő külső membránfehérjék
- ennek diagnosztikai és vakcinációs jelentősége van
- ellenállóképessége nem nagy
- pasztőrözött tejben elpusztul
- trágyában, állati abortumokban hetekig túlél
- előfordul hűtőszekrényben tárolt élelmiszerekben
Patogenitás
[szerkesztés]Patomechanizmus
[szerkesztés]- a gazdaállat vetélése során, tejével vagy váladékaival terjed
- B. melitensis esetén kecske
- B. abortus esetén marha
- B. suis esetén sertés
- az emberbe a hám sérülésein és a nyálkahártyán jut be
- a tünetek 10-30 napos inkubáció után jelentkeznek
- intracelluláris parazita
- a nyirokutakon és a vérpályán keresztül jut a RES szervekbe
- granulomatosus elváltozásokat okoz
- az immunitás mechanizmusa celluláris
- a granulomákban túlélő baktériumok miatt gyakoriak a relapsusok
Okozott betegségek
[szerkesztés]- B. melitensis: máltai láz
- gyakran halálos
- B. abortus: Bang-betegség
- klasszikus megjelenése a hullámzó lázmenet (febris undulans)
- ismeretlen eredetű láz esetén gondolni kell brucellosisra
- egyéb tünetek:
- insomnia
- irritabilitás
- ízületi duzzanatok
- meningitis
- agytályog
- endocarditis
- osteomyelitis
- orchitis
- chorioretinitis
- az abortus az ember esetében nem jellemző
Diagnózis
[szerkesztés]- a kórokozó izolálható:
- vérből
- nyirokcsomóból
- szervi és csontvelő-biopsziákból
- a tenyésztés a diagnózis felmerülésekor már gyakran nem eredményes
- kimutatási módszerek:
- csőagglutináció (Bang-agglutináció)
- Coombs-teszt
- ezzel nem agglutináló IgG ellenanyagok mutathatók ki
- complementkötési reakció
- ELISA
- álpozitív lehet:
- tularaemiásokban
- cholera-vakcináltakban
- késői túlérzékenység brucellinnel (abortin) vizsgálható
- ennek értéke kétes
Terápia
[szerkesztés]- a gyakorlatban jól bevált kombinációk:
- aminoglikozid-tetraciklin
- rifampicin-tetraciklin
Epidemiológia, prevenció
[szerkesztés]- főleg az állattenyésztőket és az állatorvosokat veszélyezteti
- fontos a barrier-technikák alkalmazása
- emberről emberre nem terjed
- a tej pasztőrözése is fontos
- hasznosabb az állomány Brucella-mentesítése
- az állatok az S19 jelzésű attenuált B. abortus törzzsel vakcinálhatók
- ez véd az abortus ellen, de az infekció ellen nem teljesen
- Magyarországon az állomány mentesítése megtörtént
- a bejelentés és az állatorvos értesítése kötelező
Bordetella genus
[szerkesztés]Fajok
[szerkesztés]- legjelentősebb a B. pertussis
- ez a szamárköhögés kórokozója
- G-, csillót nem képező coccobacillus
- hasonló a B. parapertussis
- a B. bronchiseptica szabályos pálca alakú, csillós baktérium
- főként állatpathogén
- ez a két utóbbi faj is lehet ritkán a szamárköhögés kórokozója
B. pertussis
[szerkesztés]Tenyésztés
[szerkesztés]- a genus legigényesebb faja
- natív vért igényel
- speciális táptalaja a Bordet-Gengou-táptalaj, ennek tartalma:
- burgonyafőzet
- glicerin
- vér
- 3 napos inkubáció után harmatcseppszerű, enyhén hemolizáló telepeket alkot
- a szelektivitást penicillinnel szokták növelni
Antigénszerkezet
[szerkesztés]- 3 fő és 3 kevésbé fontos antigén van
- ezeket itt agglutinogéneknek nevezzük
- a három fő agglutinogén közül az 1-es minden törzsben megvan
- az emberi patogén törzsek a másik két fő antigén közül még legalább egyet hordoznak
- az ellenük termelődött ellenanyagoknak szerepe van a védettségben
Patogenitás
[szerkesztés]Virulenciafaktorok
[szerkesztés]- adhezineket és toxinokat termel
- az adhezinek a fent említett antigének
- fontos kolonizációs tényező a filamentózus hemagglutinin
- toxinok:
- pertussis-toxin
- ADP-riboziláz
- a célsejt adenil-cikláz-aktivitását fokozza
- a filamentózus hemagglutinin és a pertussis-toxin szinergista módon hatnak
- a hemagglutinin hatására fokozódik a macrophagokon a pertussis-toxin receptorának expressziója
- trachealis cytotoxin
- a ciliaris sejtek funkcióját gátolja
- ezzel a váladék retencióját váltja ki
- adenil-ciklát-hemolizin
- a bélbaktériumok hemolizinjével rokon vegyület
- kalmodulin-dependens adenilát-cikláz és pórusformáló fehérje komplexe
- saját adenilát-cikláz aktivitása van, szemben a pertussis-toxinnal
- G- endotoxin
- súlyosbítja a lokális gyulladást
- pertussis-toxin
Patomechanizmus és klinikai kép
[szerkesztés]- a kórokozó specifikus agglutininekkel kolonizálja a légcső és a hörgők ciliaris hámsejtjeit
- 1-2 hetes inkubáció után hurutos tünetekkel és szokványos köhögéssel kezdődik a betegség
- ezután jelentkezik a paroxizmusos szakasz
- ekkor a ciliumok gátlása miatt a termelt váladék retenciója következik be
- ez adja a köhögésnek a "húzó" jelleget
- a betegség klasszikus formájában ez több, mint egy hónapig eltart
- a rekonvaleszcencia ezután még több hetet vehet igénybe
Diagnózis
[szerkesztés]- legbiztosabb diagnosztikai lehetőség a tenyésztés
- ez a nem típusos formában jelentkező esetek diagnosztizálása miatt fontos
- a mintavétel a táptalajra köhögtetéssel vagy az orrgaratból való tamponos mintavétellel történik
- az utóbbi preferált, mert az orrgaratot a baktérium jól kolonizálja
Terápia
[szerkesztés]- a választandó szer az erythromicin
- ez a paroxizmusos szakasz előtt képes enyhíteni a tüneteket és rövidíteni az ürítést
- a pertussis elleni immunglobulin adása nem hatékony
- fontos a tüneti kezelés
Epidemiológia, prevenció
[szerkesztés]- a baktérium egyetlen gazdája az ember
- cseppfertőzéssel terjed
- a fertőzés forrása a beteg gyermek
- a betegek hosszú ideig fertőzőképesek
- a betegség lefolyása korfüggő
- kétéves kor alatt a legsúlyosabb
- egy év alatt a legmagasabb a halálozás
- a vakcinálás része a Di-Per-Te védőoltásnak
- a vakcina formalinnal elölt kórokozót tartalmaz
- a betegség be- és kijelentése kötelező
Campylobacter genus
[szerkesztés]Jelentőség
[szerkesztés]- az állatvilágban elterjedt kórokozó
- az emberben is az enteralis fertőzések egyik leggyakoribb okozója
- nehezen tenyészthető
- ennek tudható be, hogy sokáig maradt felismeretlen a patogenitás
- négy humán patogén faj ismert:
- C. jejuni
- C. coli
- C. fetus
- ezt már régóta ismerik Vibrio fetus néven, mint állati kórokozót
- C. lari
- C. sputum
- a száj normál flórájának tagja
- szerepét ínygyulladásokban feltételezik
- aerotoleráns Campylobactereknek is nevezik az Arcobactereket
- ezek légköri oxigéntenzión is nőnek
- jellemző faj az A. butzleri
- leggyakrabban hasmenést okoz
- okozhat extraintestinalis kórképeket és sepsist is
Morfológia
[szerkesztés]- G- hajlított baktérium
- "kiterjesztett sirályszárny formáját mutatja"
- csilló lehet egyik vagy mindkét pólusán
- igen intenzíven mozog
- spórát nem képez
Tenyésztés
[szerkesztés]- a Skirrow-féle Campylobacter táptalajon történik a tenyésztése
- emelt CO2-tenzió és 42 ˚C-os hőmérséklet szükséges
- a tenyésztés ideje több nap
Biokémiai és szerológiai jellemzők
[szerkesztés]- intenzíven oxidáz-pozitív
- száz feletti számú szerotípus különböztethető meg
- az elkülönítés alapja az O és H antigének
Patogenitás
[szerkesztés]Előfordulás
[szerkesztés]- a beteg fertőződhet:
- nem megfelelően sütött hús, nyers tej
- kutya vagy macska excretuma
- kontaminált ivóvíz
- a patogén E. coli mellett ez is felelős az utazók hasmenéséért
- az esetek 95%-át a C. jejuni okozza
- a C. coli ritkább
- ezt a kutya terjeszti
Kórlefolyás
[szerkesztés]- a baktériumok a szájon át jutnak be
- először a vékonybelet kolonizálják
- az epére inszenzitívek
- a hámsejtekbe penetrálnak
- citotoxikus termékeikkel hasmenést váltanak ki
- a terminális ileum és a colon is gyakran érintett
- egyéb tünetek:
- fejfájás
- láz
- hasi görcsök
- hányás
- fehérvérsejtek és vér megjelenése a székletben
- a betegség kezelés nélkül 8-10 nap alatt gyógyul
- tartós ürítés visszamaradása nem jellemző
- ritka szövődmények:
- septicaemia
- meningitis
- HUS
- reaktív arthritis
- polyneuropathia, Guillain-Barré-szindróma
A C. fetus subspecies fetus különleges jellemzői
[szerkesztés]- a C. jejunihoz hasonló mechanizmussal okozhat hasmenést
- igazi patogenetikai jelentősége a terhesség alatt és az immundeficiensekben van
- a kórokozó fokozott affinitást mutat:
- a vascularis rendszerhez
- az idegrendszerhez
- a liquortérbe való bejutásban az S fehérjének van szerepe
- okozhat:
- halvaszületést
- sepsist
- endocarditist
- meningitist
- immunszuppresszáltakban halálos lehet
- kezelése:
- legalább 4 hetes parenteralis antibiotikum-kezelés indokolt
- idegrendszeri fertőzésben chloramphenicol vagy cefotaxim
- egyébként gentamycin
Diagnózis
[szerkesztés]- a székletminta közvetlenül vizsgálható fáziskontraszt- vagy sötétlátóteres mikroszkópiával
- élénken mozgó, típusos baktériumalak jellemző
- a végleges diagnózist a tenyésztés adja
- újabban használnak latex-agglutinációs tesztet is
Terápia
[szerkesztés]- szupportív kezelés az elsődleges
- emellett erythromicin választandó
- a C. coli ritkán lehet rezisztens
- ekkor fluorokinolont kell választani
Epidemiológia, prevenció
[szerkesztés]- legfontosabb az élelmiszerhigiéné betartása
- az állatállományból a nagyfokú elterjedés miatt nem eradikálható
- bejelentésre kötelezett betegség
Helicobacter pylori
[szerkesztés]Jelentőség
[szerkesztés]- 1983-ban ismerték fel
- a felnőtt populáció negyedének a gyomrában jelen van
Morfológiai és biokémiai jellemzők
[szerkesztés]- G- spirális baktérium
- több csillója van
- coccoid formában is előfordul
- nagyon intenzíven ureáz-termelő
Tenyésztés
[szerkesztés]- a Skirrow-féle Campylobacter táptalajon történik a tenyésztése
- emelt CO2-tenzió és 37 ˚C-os hőmérséklet szükséges
- enyhén savas közeget és magas nedvességtartalmat igényel
- a tenyésztés ideje 5 nap
Patogenitás
[szerkesztés]- a gyomor kolonizálását lehetővé teszi:
- az ureáz által termelt ammónia
- mozgáskészsége
- gyorsan áthatol a nyákrétegen a nyálkahártyához
- toxinja a vakuolizáló toxin
- ez elpusztítja a hámsejteket
- így képessé válik a mátrixfehérjékhez való kötődésre
- a toxin ellen ellenanyagok jelennek meg a fertőzöttekben
- a kolonizáció helye:
- leggyakrabban az antrum
- előfordul a gyomor bármely területén
- a duodenum metapláziás gyomornyálkahártya-szigeteit is kolonizálhatja
- a lokális gyulladást fokozza az endotoxin és a baktérium egyéb termékei
- ennek eredméyneképpen a gyulladás fokozódik
- a fertőzés eredménye:
- krónikus (B-típusú) gastritis
- nyálkahártya-eróziók az antrum és a fundus területén
- atrophiás gastritis
- gyermekekben antralis nodularitás
- a kóroki szerepet bizonyítja, hogy az elimináció gyógyuláshoz vezet
- szinte minden esetben jelen van a fekélyes betegekben
- a fekély kialakulásában az ureáznak és egy proteáznak van szerepe
- szerepe van a gyomorrák és a MALT-lymphoma kiváltásában is
Diagnózis
[szerkesztés]- gyomorbiopsziás anyagban felismerhető:
- Gram szerint festve
- ezüstimpregnációval
- ureáz-reakcióval
- tenyésztéssel
- 2 órán belül meg kell kezdeni
- nem invazív módszer a 14C-ureum bontásából keletkezett radioaktív CO2 mérése
- ezt a betegek gyakran nevezik "fújásnak", és kérdezik meg, hogy hol csinálják
- szerológiailag ELISA-val követhető
- a baktérium vagy az ureáz elleni ellenanyagok titere jelentősen csökken az eradikáció után
Terápia
[szerkesztés]- kombinált kezelés:
- kolloidális bizmutvegyületek
- amoxycillin
- metronidazol
- szükséges H2-antagonista adása is
Epidemiológia és prevenció
[szerkesztés]- a fertőzés terjedésének mechanizmusa nem ismert
- fejlődő országokban már gyermekkorban magas az infekciós ráta
- fejlett országokban gyermekkorban alacsony, a 60 éves populáció fele fertőzött
- az ember az egyetlen természetes gazda
- valószínű az emberről emberre való terjedés
- kontaminált endoscop általi fertőzés is lehetséges