Akarta a fene/Petőfi jelenléte
Arany balladái asztrálmitikus kutatások fényében – és árnyékában
Petőfi jelenléte
Előző oldal: Rák-Oroszlán állatövi jegyek « » Következő oldal: Arany János:Zách Klára
Petőfi jelenléte a Mátyás anyja című balladában
[szerkesztés]Metakommunikációs nyomok a szövegben
[szerkesztés]- A figyelmesebb olvasók észrevehették, hogy az interpretáció az „Oh áldott, oh áldott” szavakhoz érve befejeződött. „A keze-irása!” verszárlat – lényeges elem – kimaradt az értelmezésből.
- Ezt most pótolnánk.
- Ez a sor másképp kezelendő, mint az eddigiek. A dőlt betűvel szedetés (eredetiben: aláhúzás) jelzi, hogy itt metakommunikációs csatornán is érkeznek jelzések és folyik a befogadó-értelmező informálása..
- Az aláhúzás régen is, ma is jelezhet elrontást, melléfogást. (A kurzívban is rejlik egy - nem túl szalonképes - metakommunikatív lehetőség.)
- Véleményünk szerint - e feloldás itt is a „jobb híján”esete - Arany áldást kér egy rontott írásra… pontosabban Petőfiére. Miért épp az övére?
- Mert virtuálisan ott munkál e ballada megalkotásakor is a költőbarát. Ő volt az, emlékeztetnénk, aki
- 1) óva intette Aranyt, hogy királyt pozitív színben tüntessen fel, még Mátyást se. [1]
- 2) hasonlóképp levelezik Arannyal, mint Mátyás és Szilágyi Erzsébet egymással a balladában.
- Petőfi egyszer nagy nekibúsulásában – vagy jókedvében? – elkövetett a Felhők ciklusban egy végzetesnek tűnő hibát, ami egyben irodalmi végrendeleteként is érthető... és így ármány a (Felhők-béli)[2] keze-írása. Megjegyezzük, hogy csakis iménti szavakat emeli ki Arany a most elemzett balladájában.
- Erről az ármányos kézírásról Petőfi már csak azért is eszünkbe ötlik - pár asszociatív bakugrást közbeiktatva -, mert Schiller műve az Ármány és szerelem.
- A német költő ezen drámájára az utalás Arany balladájának "ármány" dőlt betűs szavában rejlik. A szerelem pedig vagy asszociálódik "magától", vagy itt emlékeztetünk, hogy "szerelmes szív"ről beszél kicsit később maga Arany is. A balladai levél pedig szívből jön és ahhoz is szól. Ugyanakkor Arany tesz célzást Schiller egy dalára majd A kép-mutogató lábjegyzetében, de úgy, hogy a háttérben szintúgy ott lappang Petőfi is, mivel annak apropóján, ami révén Arany "előveszi" és megemlíti a Schiller-vers magyarra fordítóját (Szemere Pált), megemlíthetné akár magát Petőfi Sándort is, hiszen ő is fordította ugyanazt a Schiller-dalt. (Ifjú a pataknál) Hogy Arany ne tudta volna azt, hogy a verset Petőfi is fordította, kizárhatónak tartjuk. Kiválóan ismeri barátja költészetét, néha még sajátjánál is jobban. (lásd Petőfitől való kölcsönzéseit, "vendégszövegeit" balladáiban. Ezt mai divatos szóval "intertextualitás"nak hívják.)
- Petőfi Sándor személyéről van szó tehát... és hogy mi lenne ez a bizonyos kijavítandó - jóváteendő - vers, ami a Felhők ciklusban született … kiderül a végén az évköri menetnek… Ime, Arany egy 1847 szeptemberi levélrészlete Petőfihez: figyeljük meg az idő (egy nászéjszaka miatti!) megcsavarodását, a piros-fekete szín külön kiemelését és Arany óva intését egy cselekvéstől (v.ö. Mátyás ábrázolásától is intette)…
- „Isteni Sandrim! Szeptember 9-én írt leveled csak ma, szept. 7-én kerülvén kezembe, nem késem arra rögtön válaszolni. Csupán azért, hogy ha már házasságod első napján nem, első hetében legalább jusson kezedbe. Éspedig, hogy rendben mehessek a dolgokon, elémbe teszem leveledet és szélt veszek[3]annak tartalmán.
- Mindenekelőtt megtiltasz, hogy máskor életemben fekete pecsétet ne használjak. Megvallom, igen nagy kedvem volna ez első parancsodat is megszegni, de nincs több fekete szurkom, bár másrészről nem kétkedem hogy a parancs áthágását te most észre sem vennéd, pirosnak látván a legfeketébb viaszt is rózsás kedvedben.[4]Azt azonban igen goromba ésszel hiszed, hogy a cím női - plane feleségi - kézzel volt írva; azt, fiú, enmagam remekeltem, mégpedig balkézzel.”
- Láthatólag az idő járását akarja befolyása alá vonni Sándorunk… mint valami garabonciás...
Még egy kis ballada-átrendezés
[szerkesztés]- Az Arany balladáiból kialakult évkörön két versnek van tizenkettes szótagszáma: a Mátyás anyjának és A hamis tanúnak. Ezek épp szembe kerültek egymással. (igazság kontra hamisság) (Rák-Oroszlán, Bak-Vízöntő) Mindkettőben valamiféle időbeli csúsztatásra-turpisságra lehetünk figyelmesek. (Hogy ez miben áll amott, majd elmondjuk arra a helyre érve...) A Mátyás anyja persze csak akkor 12-es szótagszámú, ha kicsit – engedve most pedig Benedek Marcell biztatásának – átszervezzük annak szokatlanul fura tördelését:
- Szilágyi (3)
- Örzsébet (3)
- Levelét megírta (6)
- helyett az egészet egy sorba írva így alakul
- Szilágyi /Örzsébet //levelét megírta. (12 szótag)
- Erről pedig Benedek Marcell állítja, hogy Sándor-vers. (alexandrin)
- Megjegyezzük, a szemközti A hamis tanúban is felfedezhetők kis verstani ismeretek birtokában az alexandrinra utaló nyomok („Állj elő/vén Márkus, //vedd le a süveged” pl. Ugyanúgy több metszete van ennek is, a vén Márkus előtt ugyanúgy tartunk „pihenőt”, mint az Örzsébet előtt.)
- Úgy tűnik e két évköri példa alapján, hogy ahol felező tizenketteses-alexandrinos lesz a sorfajta, ott valamiféle időbeli anomália lép fel (balladában... Hogy ez érvényes-e más műveiben, meg kéne vizsgálni. A Toldi is felező 12-es, illetőleg az alexandrini versformát eleveníti fel és tölti meg új tartalommal más alkotásaiban Arany Riedl szerint is.)
- Már csak azért is érezzük fontosnak kiemelni ezt, mert a verssor névadója Nagy Sándor - és Nagy Károly - volt, az ő hőstetteit megéneklő hősének íródott ebben a formában. A makedón hadvezérhez - akárcsak Krisztushoz - egy időszámítási rendszer elindítása fűződik. Elképzelhető, hogy a kettejük közti 300 éves rés okozza az időbeli keveredést, amire Heribert Illig és munkatársai (főleg Gunnar Heinsohn) felhívják a figyelmet könyveikkel. [5]
Előző oldal: Rák-Oroszlán állatövi jegyek « » Következő oldal: Arany János:Zách Klára
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ (Petőfi levele Aranyhoz, Pest, Február 23. 1847.)
- ↑ amely időjárási képződményre - de egyben Petőfi-versciklusra is - egyértelműen utal az így verskezdetnek megtett versközép, amely az ismert "Imhol kerekedik egy fekete felhő" kezdetű népdalra "játszik rá"
- ↑ Szembeszökő, hogy már egy 1847-ben íródott levele kapcsán is a "szélre" (mint förgetegre) terelődik a figyelem. Ha belegondolunk, hogy a ballada fontos motívuma mind a piros-fekete pecsét, a förgeteg-szél és az idők megkeveredése, érdekes színben tűnhet fel előttünk e levélrészlet. Mintha már itt előlegeződnének a Mátyás anyja elemei, aminek címzettje Petőfi. Közte és Mátyás között akár még párhuzamot is lehetne vonni...)
- ↑ Petőfi levelét Aranyhoz 1847 augusztusa végén intézi. De, hogy "felpörgesse az idő menetét", azt előbbre dátumozza, tehát 1847 szept. elejére. Ugyanis akkor volt esedékes - 7-én - várva várt egybekelése Szendrey Júliával. Erre a dátumozási "turpisságra" reagál Arany fenti levele első pár sora
- ↑ Das erfundene Mittelalter - Kitalált középkor (Allprint kiadó, 2002)