Linux/Linux alapok/Rendszer felépítése
- Alapvetően konzolos
- DOS és Windows parancssor is hasonló
- Van grafikus felület (GUI)
Fájlrendszer
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Fat32_structure.svg/220px-Fat32_structure.svg.png)
- Nincs betűjelzés, mint a DOS/Windows esetén -> Minden a / alatt van
- Csatolja a külső tárolókat (mount)
- Ma már a Windows is tudja
- az /etc/fstab állomány a partíciók automatikus csatolási pontjait és a hozzá tartozó beállításaikat tartalmazza.
fdisk
vagyfdisk -l
(partíciók kilistázása)- a /mnt alatt vannak a felcsatolt eszközök (bár ez nem annyira igaz, mert bárhol lehetnek felcsatolva, a legtöbb mai disztribúcióban a gyakran automatikusan felcsatolásra kerülő eszközök (pl. pendrive) a /media-ba kerülnek, de az igaz, hogy a /mnt-t azért hozták létre, hogy oda lehessen felcsatolni partíciókat)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Ext2-inode.svg/220px-Ext2-inode.svg.png)
A FAT-tábla bejegyzéseket tartalmaz minden cluster-hez a tárolólemez egy folyamatos területén. Minden bejegyzés tartalmazza vagy a következő cluster számát egy fájlban, vagy fájlvége, nem használt lemez terület ill. a lemez speciálisan fenntartott területének jelzését. Csak soft-linket tud.
EXT-fájlrendszer: Inode-táblát használ. Az inode-ban van a fájlok leírása és az adatblokkok helye, a fájl neve nélkül. A fájlokhoz pontosan egy inode tartozik. Nagyobb méretű fájlok esetén akár több katalógusbejegyzés is tartozhat, ami hordozza a fájl nevét. Az inode tartalmazza a nevet, leírást, létrehozás időpontját, jogosultságokat, tulajdonost(UID), csoportot(GID), és azt is, hogy mennyi hivatkozás van rá. (a FAT-tal szemben sokkal többre képes) Soft-linket és hard-linket is tud, ami az egyik legnagyobb előnye a ext fájlrendszernek a FAT-tal szemben.
- Soft-link: parancsikon, ha törlődik az eredeti, akkor törlődik, vagy éppen hibát ír ki, hogy nem találja
- Hard-link: A fájlnak egy másolata, de ha az eredetit változtatjuk, akkor a másolat tartalma is változik, viszont csak akkor tűnik el véglegesen a fájl, ha az eredetin kívül az összes másolat törlődik.
Fájlrendszer tulajdonságai
[szerkesztés]- Az engedélyeket minden fájlhoz külön csatolja
- A hozzáférés a saját tulajdonosára vagy csoportokra korlátozza
- olvasás, írás, végrehajtási engedélyek
Fájlkezelők
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Midnight_commander_in_Fedora_29.png/220px-Midnight_commander_in_Fedora_29.png)
- mc (Midnight Commander) - parancssoros
- Gnome Commander - grafikus
- illetve a felületekhez járó fájlkezelők: thunar, nautilus, rox-filer, dolphin, pcmanfm, stb. (https://www.tecmint.com/top-best-lightweight-linux-file-managers/)
- Fájlkezelés: fájlműveletek
Kernel
[szerkesztés]Kernel = rendszermag, az OS „lelke”
Feladatai: perifériák kezelése, fájlrendszer kezelése, könyvtárstruktúra megvalósítása, processzor irányítása
Típusai:
- Monolitikus: A rendszermag egyetlen, megbonthatatlan egységet képező modulból áll. Régebbi Linuxokra (2.0-nál régebbi) és UNIX rendszerekre jellemző.
- hibrid: pl.: Windows – jogosultságok beállíthatók. A hibrid kernelek alapjában véve olyan mikrokernelek amelyekben néhány „nem létfontosságú” kódrészletet átmozgattak a felhasználói szintről (userspace) a kernel szintre (kernelspace) azért, hogy az kevesebb absztrakciót használva, gyorsabban fusson.
- Mikrokernel: Nem egyetlen részben van megoldva a kernel, hanem több apró programban.
- Moduláris: A moduláris kernel a monolitikus kernel problémáit igyekszik orvosolni. A kernel bizonyos részeit - fizika és logikai – és az ebből keletkezett modulokat, amik főképpen meghajtó programok, a memóriába be lehet tölteni. A kernel méretét spórolja ugyan, de a kettő együtt egyre és egyre nagyobb (mérete az relatív, attól függ, mennyi drivert szeretnél hozzáadni, általában 100 MB körüliek a komplett kernelek, de ha minimalista vagy, akkor lehet akár 10 MB alatt is). A mai Linux rendszereket már ide soroljuk be (pontosabban monolitikus moduláris a Linux kernel). A kernel modulok a /lib/modules/kernel-verzió mappába találhatók.
A kernel helye: A /boot könyvtárban van, van a vmlinuzhoz és az initrd-hez soft-link a gyökérben.
Fájlrendszerek
[szerkesztés]A fájlrendszereknél hatalmas szerepe van a tömbösítésnek Linuxnál
Virtuális fájlrendszerek (a rendszer számára):
- SMBFS, SSHFS, NFS, stb.
Támogatott fájlrendszerek:
- ext2, ext3, ext4 (Linux saját fájlrendszere)
- ReiserFS, Btrfs, ZFS, XFS
- FAT32, NTFS
- stb.
Könyvtárszerkezet
[szerkesztés]- Hierarchikus
- könyvtárok
- fájlok
egyszintű könyvtár: Commodore mágneslemez; mágnesszalag
- Elérési út
- Root (gyökér): /
- pl: /home/joe/myfile.txt
- Csatolt (mount) tárolóeszközök
- pl. /mnt/usb
- Csatolás:
mount /dev/scd -t ISO9660 /mnt/cdrom
(ha CD-olvasót akarunk használni)mount /dev/sdb -ta /mnt/[név]
- a -ta jelző az automatikus felismerést jelenti.- Az sda,sdb, sdc… a merevlemezeket jelölik, a legtöbb modern disztró automatikusan a /media/[partíció név]-be csatolja.
- lecsatlakoztatás:
umount /dev/sdb
Főbb mappák
[szerkesztés]- /bin, /sbin
- futtatható, bináris állományok (az sbin-es programokat csak rendszergazda futtathatja), nem szükséges fájlkiterjesztés
- /boot
- rendszer betöltésének állományai: GRUB, LILO, kernel (/boot/vmlinuz)
- /cdrom, /media, /mnt
- média becsatolása: USB, Floppy, CD/DVD
- /dev
- az eszközöket (mindet) fájlokon keresztül érjük el pl: /dev/dsp (hangkártya) /dev/cdrom (CD) /dev/sda2 (első winchester/SSD második partíciója)
- /etc
- konfigurációs fájlok
- rendszergazda éri el
- globális konfig hely
- /home
- felhasználók mappa
- felhasználó fájljai
- beállítások, konfigurációs fájlok, mappák
- pl.:
/home/peter
/home/peter/dokumentumok
- /lib
- megosztott objektumok, libraryk
- mint windows esetén a DLL-ek
- valamint a kernel moduljai
- /lost+found
- sérült fájlok
- helyreállíthatók
- /proc
- az éppenfutó műveletek – fájlként sorszámozva, illetve információk a rendszerről (processzor, memória stb.)
- példaparancs (processzorinfó): cat /proc/cpuinfo
- /tmp
- ideiglenes fájlok helye
- rendszer és felhasználó szinten
- /usr
- felhasználói fájlok helye
- telepített programok
- library-k
- források (kernel): /usr/src
- dokumentációk: /usr/share/doc, /usr/doc
- ikonok, és így tovább.
- /var
- szolgáltatások gyűjtőkönyvtára
- átmeneti tárolók (cache): /var/cache
- naplófájlok (log): /var/log/maillog
- levelezési fiókok (mailbox): /var/mail/root
- www könyvtár: az apache alapértelmezett weblap könyvtára (/var/www)
Felhasználók
[szerkesztés]- rendszergazda: root
- felhasználók: a „root” felhasználó hozza létre alapvetően
- csoportokba szervezhetők a felhasználók
- jogosultságok adhatók a fájlrendszeren
- pl:
/home/joe/myfile.txt 26 joe joe -rwxrwxrwx
- pl:
- Az első felhasználó is root jogokkal rendelkezik (akit a telepítéskor megadtál) – de ez disztribúció függő, pl. Debian esetén a felhasználónak nincsen root joga, és sudo sincsen.