Kertészet/Szitakötők/Közönséges szitakötő
< Kertészet | Szitakötők
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Sympetrum_vulgatum_LC284.jpg/200px-Sympetrum_vulgatum_LC284.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Sympetrum_vulgatum_5_%282005_08_29%29.jpg/200px-Sympetrum_vulgatum_5_%282005_08_29%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/2011.07.01.-079-Burghamer_Filz-Gemeine_Heidelibelle-Weibchen.jpg/200px-2011.07.01.-079-Burghamer_Filz-Gemeine_Heidelibelle-Weibchen.jpg)
Közönséges szitakötő
- (Sympetrum vulgatum, Syn: -)
- Más neve(i): -
- A közönséges szitakötő a laposhasú acsafélék családjába tartozó, Európától egészen a Távol-Keletig előforduló, gyakori szitakötőfaj.
- A közönséges szitakötő testhossza 35–40 mm, szárnyfesztávolsága 50–60 mm körül van. Szemei felül barnák, alul fakókékek vagy -zöldek. Lábai feketék, amelyen vékony hosszanti csíkok figyelhetők meg. A homlok felső részén keskeny csík látszik, ami lenyúlik a szem alsó, kékes-zöldes részéig. A hím potroha narancspiros, tora felül piros, oldalt egyöntetűen vörösbarna vagy világosbarna.
- A nőstény és a fiatal hím sárga vagy barnássárga, a tora oldalán egyöntetűen világosabb árnyalatú.
- Nagyon hasonlít hozzá a gyakori szitakötő (Sympetrum striolatum), első ránézésre szinte megkülönböztethetetlen. Neki azonban a homloksávja csak a szem barna részének határáig ér el (szemben a közönséges szitakötő „könnyező” homloksávjával); torának oldalán két széles, ferde halványsárga sáv látható és a hím potrohának vége kevésbé kiszélesedő, mint a közönséges szitakötőé. Az alföldi szitakötőtől (Sympetrum sanguineum) annak teljesen fekete lábai különböztetik meg.
- Spanyolországban él a Sympetrum vulgatum ibericum alfaj, valamint Ázsiában több más alfajt is leírtak, ezek státusza azonban egyes esetekben bizonytalan, pl. a Törökországban és attól keletre előforduló Sympetrum vulgatum decoloratum-ot önálló fajnak ismerték el.
- Nagy területen, Európától (a déli részén inkább csak a hegyekben) Ázsián át egészen Kínáig és Japánig honos. Magyarországon az egész országban elterjedt, gyakori, ősszel néha tömegesen előforduló szitakötő.
- Lárvája kisebb-nagyobb, sekély, lassú folyású vagy állóvizekben: tavakban, holtágakban, bányatavakban, akár kerti tavacskákban él. Júliusban alakulnak át imágókká és egészen sokáig, akár novemberig repülnek. Viszonylag nagy távolságra elkóborol, vizektől távol, réteken, kertekben, tisztásokon is megfigyelhető.
- A párzás a vízparton, növényekre ülve történik tandem formációban és a peterakást is közösen kezdik el, de aztán a hím többnyire elengedi a nőstényt és egyedül fejezi be a megtermékenyített peték elhelyezését a part menti nedves iszapba vagy a sekély vízbe.
Forrás: Magyar Wikipédia: Közönséges szitakötő