Állatok/Rovarok/Cincérfélék/Fűz-gyökércincér
(Kertészet/Cincérfélék/Fűz-gyökércincér szócikkből átirányítva)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Stenocorus_meridianus_%E2%99%80%2C_Parc_de_Woluw%C3%A9%2C_Bruxelles_%2852231470290%29.jpg/200px-Stenocorus_meridianus_%E2%99%80%2C_Parc_de_Woluw%C3%A9%2C_Bruxelles_%2852231470290%29.jpg)
Fűz-gyökércincér
- (Stenocorus meridianus, Syn: -)
- Más neve(i): -
- A fűz-gyökércincér a rovarok osztályának bogarak rendjébe, ezen belül a mindenevő bogarak alrendjébe és a cincérfélék családjába tartozó faj.
- A fűz-gyökércincér testhossza 15-25 mm. A nőstény általában jóval nagyobb és kissé zömökebb. Testalkata megnyúlt, vállai szélesen kiemelkedőek, tora keskeny, a szárnyfedők a hím esetében erősen, a nősténynél kevésbé keskenyednek a vége felé. Teljes felső felszínén finom, aranyszín szőrök borítják. Hasi oldalának szőrzete igen sűrű. Feje és előtora fekete, a szárnyfedők színe változatos, a feketétől a halványbarnáig terjedhet; lehet egyszínű, de a vállak vagy a szárnyfedők közötti varrat lehet világosabb. Feje felül hosszában benyomott a nagy és erősen kidomborodó szemek között. Csápjai sötét színűek, de legalább az első ízük világosabb.
- A harmadik csápíz kissé hosszabb mint az ötödik, néha csak olyan hosszú, mint a negyedik. Előtora megnyúlt, kétoldalt egy-egy nagy dudorral. A szárnyfedők a vállnál a legszélesebbek, és fokozatosan keskenyednek a vége felé. Felszíne finoman és durván pontozott, a beszúrások helyenként sorokba rendeződnek. Karcsú lábai igen hosszúak, a comb (femur) és a lábszár (tibia) közép- vagy sötétbarna, az ötszelvényes lábfej (tarsus) fekete.
- Eurázsiában honos a Brit-szigetektől a Bajkál-tóig. Északon Skandinávia déli részéig hatol, az Alpokban 2200 méterig megtalálható. Száma az utóbbi évtizedekben a ipari erdőkezelés miatt megcsappant. Közép-Európában a dombságok, középhegységek erdeinek lakója. Magyarországon általánosan elterjedt, mérsékelten gyakori.
- A nyílt vagy felszakadozó lomberdőket kedveli, sűrű, virágzó bokrokkal teli erdőszéli növényzettel. Kifejlett példányaival május közepétől júliusig, egyes években augusztusig találkozhatunk.
- Különféle virágok (ernyősök, galagonya, bodza, fészkesvirágúak stb.) virágporával táplálkoznak, erőt gyűjtenek a párzás előtt. A nőstények különféle lombos fák (tölgy, szil, bükk, fűz, kőris, nyár, éger, gyümölcsfák, stb.) korhadó törzse, tuskója, gyökere mellé, a talajba rakják le petéiket. A kikelő lárvák befúrják magukat a kéreg alá és ott rágják a faanyagot; az idősebb lárvák mélyebbre, a xilémbe is behatolnak.
- Fejlődése két-három évig tart és végül 3,5-4 cm-esre gyarapszik. A gyökerek közül a fél cm átmérőjűekben is megtalálhatók. A korhadó gyökérbe rágott bábkamrában vagy 5-10 cm mélyen a talajban bebábozódik és tavasszal kikel az imágó. Egyes esetekben a kifejlett rovar ősszel vagy télen is kibújhat a bábból, de tavaszig akkor is a bábkamrában marad.
Forrás: 'Magyar Wikipédia:Fűz-gyökércincér