Jegyzetek medikusoknak/Mikrobiológia/Részletes bakteriológia/G- enteralis pálcák/Shigella genus
Fajok
[szerkesztés]- S. dysenteriae
- S. flexneri
- S. boydii
- S. sonnei
Biokémiai és szerológiai jellemzők
[szerkesztés]- biokémiailag relatíve inaktívak
- laktóz-negatívak
- a S. sonnei kivétel
- ez lassan, napok alatt bontja a laktózt
- nem mozognak
- a S. dysenteriae, S. flexneri és S. boydii törzsekben sok szerotípus különíthető el
- a szerotípusok elkülönítésének alapja az O antigén
- ezeknek általában csak járványtani jelentősége van
- jelentős a S. dysenteriae I-es típusa
- ez hajlamos a toxintermelésre (Shiga-toxin)
- emellett gyakori az antibiotikum-rezisztencia, és nagy járványokat okoz
- a szerotípusok elkülönítésének alapja az O antigén
- a S. sonnei esetében csak egy O antigén van, ezt itt 1-es fázisnak nevezünk
- ezt a virulenciaplazmid kódolja
- ha a virulenciaplazmid elvész, akkor nincs O-antigén-termelés
- az ilyen telepek rögösek
- ezt nevezzük II-es fázisnak
Klinikai kép
[szerkesztés]- az okozott betegség a bakteriális vérhas vagy bacillaris dysenteria
- ennek kórokozója a Shigellákon kívül az EIEC
- a betegség elkülönítendő az amőbák okozta vérhastól
- a betegség néhány napos inkubációs időszak után hasmenéssel kezdődik
- ezt követik az esetek egy részében a vérhas tünetei:
- láz
- tenesmus
- ez improduktív, görcsös, fájdalmas székelési inger
- a széklet nyákos, véres és gennyes
- súlyos esetben előfordulhat szövettörmelék is
- a S. dysenteriae I-es típusban, amely Shiga-toxint termel, ez a manifesztáció a gyakori
- gyakran alakul ki utánuk HUS
- a S. sonnei törzsek esetében a lefolyás általában enyhébb, csak hasmenéses
- egyébként egészséges felnőttekben általában spontán gyógyul
- tünetmentes ürítés egy ideig előfordulhat
- csecsemőkben és alultáplált betegekben alakulhat ki az életet veszélyeztető víz-, elektrolit- és fehérjehiány
- ehhez a HUS is hozzájárul
- a betegség lefolyása után kialakulhat reaktív arthritis
- ez főleg a B27-es HLA-csoportra jellemző
Patogenezis
[szerkesztés]Szövettani kép
[szerkesztés]- elsősorban a terminális vastagbélre jellemzőek az elváltozások
- ezek felszínes fekélyesedések
- nem terjednek a lamina propria alá
- a fekélyekben és környékükön gyulladás és gennysejtes infiltratum van jelen
- elektronmikroszkópban a sejtekben baktériumok láthatóak
Invazivitási plazmid
[szerkesztés]- a Shigellák patogenezise egy nagy, 220 kb méretű plazmidhoz kötött
- ez számos fehérjét kódol, köztük az inváziós plazmid antigéneket (Ipa)
- ugyenez a plazmid okozza az EIEC törzsek patogenitását
- a S. sonnei plazmidja valamivel kisebb
- nemcsak az Ipa-kat, hanem az O antigént is ez kódolja
- az Ipa antigének kifejeződését számos szignál regulálja
- az egyik ilyen a gazdaszervezet hőmérséklete
A bejutás mechanizmusa
[szerkesztés]- a Shigellák nem a lumen felől fertőzik a hámsejteket
- először az M sejteket fertőzik
- majd innen oldalirányban fertőzik meg a hámsejteket
- ezen kívül az M sejtekből a macrophagokba is képes átkerülni a baktérium
- a macrophagokban túlél, illetve beindítja a sejt apoptózisát
- az elhalt macrophagból kiszabadulva könnyen fertőzi a hámsejtek bazális felszínét
- a fertőzés mechanizmusában segítséget nyújt a gyulladásos reakció
- a toxikus citokinek felszabadulása miatt elpusztulnak a hámsejtek
- így szabad lateralis felszín keletkezik, ami megkönnyíti a fertőzés progresszióját
A terjedés mechanizmusa
[szerkesztés]- a baktériumok percekkel a phagosoma kialakulása után kiszabadulnak belőle, és szabadon osztódnak a citoplazmában
- a fertőzés szempontjából kritikus fontosságú, hogy képesek a citoplazma oldott aktinját polimerizálni
- így kialakult egy polimerizált aktincsóva
- ez a baktériumot a szomszédos sejt felé tolja
- a folyamat végén a baktérium kettős membránnal elhatárolva a másik sejtbe tolódik
- innen kiszabadulva ismét szabadon osztódik
- a folyamat magától leáll, ennek oka lehet:
- humorális immunitás
- NK-sejtek
- celluláris immunitás
Epidemiológia
[szerkesztés]- a terjedés fő módja a fecooralis út
- tipikus "piszkos kéz" fertőzés
- be- és kijelentésre kötelezett betegség
- a beteg elkülönítendő
- a betegség tüneteinek megszűnése után két nappal két egymást követő napon a széklet bakteriológiai vizsgálata kötelező
Diagnosztika
[szerkesztés]- a diagnózist a natív székletben mikroszkóposan látható gennysejtek segítik
- a Shigellák szelektíven differenciáló táptalajokon tenyészthetőek
- ilyen pl. a Salmonella-Shigella-agar
- alkalmazható módszerek:
- biokémiai
- szerológiai
- molekuláris biológiai
- ez a virulenciaplazmidot célozza meg
- járványügyi vizsgálatok:
- szerotipizálás
- fágtipizálás
- plazmidprofil-analízis
Terápia
[szerkesztés]- az antibiotikus kezelés indokolt
- rövidíti a betegséget
- akadályozza a hordozás kialakulását
- terjed a rezisztencia
- főleg az ampicillinnel szemben a fejlődő országokban
- az alkalmazandó szerek:
- trimethoprim-sulfamethoxazol
- súlyos esetekben:
- fluorokinolonok
- 3. generációs cefalosporinok
- kiegészítő terápia:
- lázcsillapítás
- folyadék-, só- és fehérjepótlás
- görcsoldók adása nem javasolt
- a betegség után rövid időtartamú, típusspecifikus védettség marad vissza
- kísérleti vakcinák vannak kipróbálás alatt
- legnagyobb a jelentősége a higiéniás szabályok betartásának